KURZUS: Környezetvédelem

MODUL: I. modul: A környezetvédelem alapjai

1. lecke: Környezetvédelmi alapfogalmak

|  | Az emberiség környezet-átalakító tevékenysége tízezer évvel ezelőtt, a mezőgazdasági termelésre való átálláskor kezdődött el. Környezetterhelésünk az ipari forradalom korszakától erősödött meg az erőforrások egyre fokozódó kitermelésével, a környezetünkbe kijuttatott szennyezések mennyiségének és körének bővülésével. A felismert környezeti problémákkal együtt felmerült a védelem gondolata is, és kialakult a környezetvédelem, mint komplex interdiszciplináris tudomány, illetve céltudatos, szervezett, intézményesített emberi-társadalmi tevékenység.
| Cél: A lecke célja, hogy a hallgató megismerje és megértse a környezetvédelem alapvető fogalmait és folyamatait. Az alapfogalmak a tananyag további részének elsajátítása során segítik azok részletesebb kifejtését, megértését.
| Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
| definiálni a környezetvédelem alapfogalmait: környezet, bioszféra, környezetvédelem, környezetszennyezés, emisszió, transzmisszió, immisszió, felsorolni a környezet elemeit, megnevezni a környezetvédelem részeit, saját szavaival megfogalmazni a környezetgazdálkodás céljait, mértékegységekből kiválasztani az emisszió és az immisszió mértékegységeit, példákkal elmagyarázni a pontszerű és a diffúz szennyező források közti különbséget, felsorolni és értékességük alapján sorrendbe állítani a környezeti ártalmak elhárítására szolgáló műszaki megoldások fő kategóriáit.
| Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 45 percre lesz szüksége.
| Kulcsfogalmak:
| környezet, bioszféra, környezetvédelem, környezetgazdálkodás, környezetszennyezés, emisszió, transzmisszió, immisszió, pontszerű szennyező forrás, diffúz szennyező forrás.
| 1. A környezet fogalma és elemei
| Gyűjtse ki, hasonlítsa össze és jegyezze meg a környezetet leíró kétféle definíciót! Tanulmányozza az 1. ábrát, és segítségével jegyezze meg a bioszféra fogalmát! Jegyezze meg a környezet elemeit!
| A környezetet többféleképpen lehet értelmezni. A környezet az élő szervezet(ek)et körülvevő fizikai, kémiai és biológiai körülmények összessége. Kicsit másként értelmezve a környezet a bennünket körülvevő világ azon része, amelyben élünk és tevékenykedünk. Topográfiai határa többnyire nem pontosan definiált és nem is állandó. A Föld élővilágának környezete (élettere) térbeli kiterjedését tekintve a bioszférát jelenti. A bioszféra a földkéreg (litoszféra), vízburok (hidroszféra), levegő (atmoszféra) azon részeit foglalja magába, amelyet az élőlények benépesítenek. A földi szférákat az 1. ábra mutatja be.
A Föld szférái
1. ábra
| A környezet elemeit a Föld élőlények által használt szférái (a bioszféra alkotói), az élőlények (benne az ember), valamint az ember által alkotott objektumok alkotják.
| A környezeti elemek ennek megfelelően:
| a föld: alapkőzet, ásványvagyon, barlangok, talaj, domborzat; a víz: felszíni vizek, felszín alatti vizek; a levegő: alsó légkör (troposzféra), felső légkör (sztratoszféra); az élővilág: mikroorganizmusok, növényvilág, állatvilág, ember; a települések, és az infrastruktúrák.
| A környezet elemei együttesen alkotják a tájat. A környezet elemei hatással vannak egymásra: bármely elem megváltoztatása az összes többi elem megváltozását von(hat)ja maga után.
| 2. A környezetvédelem alapfogalmai
| Értelmezze és jegyezze meg a környezetvédelem fogalmát! Keressen példákat korábbi ismereteiből a környezetvédelmi tevékenységekre! Keressen példát arra, hogy a szakjának megfelelő leendő munkakörében milyen tevékenységek tartozhatnak bele a környezetgazdálkodásba!
| A környezetvédelem olyan céltudatos, szervezett, intézményesített emberi-társadalmi tevékenység, amelynek célja az ember ipari, mezőgazdasági, bányászati, közlekedési stb. tevékenységéből fakadó káros következmények kiküszöbölése és megelőzése az élővilág és az ember károsodás nélküli fennmaradása érdekében, azaz
| a károkat megelőző védelem, az okozott károk megszüntetése, a környezetminőség javítása, a természeti erőforrásokkal való ésszerű gazdálkodás.
| A környezetvédelem céljának eléréséhez a társadalom életének szinte minden területére kiterjedő összehangolt cselekvés szükséges.
| A tágabb értelemben vett környezetvédelem részének tekintjük a környezetgazdálkodást, a természet- és tájvédelmet, a környezet-egészségtant és a települési környezet védelmét is.
| A környezetgazdálkodás a gazdasági tevékenységek olyan megtervezését, megszervezését és végrehajtását jelenti, amelynek során a gazdálkodók ésszerűen, környezetkímélő módon, távlatokban gondolkodva gazdálkodnak a természeti erőforrásokkal; ennek érdekében környezetkímélő technológiákat alkalmaznak, tevékenységük során törekednek arra, hogy ne pusztítsanak el élőlényeket, ne károsítsanak élő rendszereket és élettelen természeti értékeket, és ne károsodjon az ember egészsége sem.
| A természetvédelem feladata a természet élő és élettelen értékeinek feltárása, tudományos alapokon nyugvó szakszerű fenntartása, kezelése, megőrzése ill. a természetes környezet egyes, természeti értékekben gazdag részeinek védelem alá helyezése; az ember gazdasági tevékenységének korlátozásával, megszüntetésével, a környezeti ártalmak kiküszöbölésével törekszik az eredeti állapot, a természeti értékek fenntartására (bővebben lásd 6. modul).
| A környezetvédelem komplex szemléletmódot követel, hiszen nem megoldás, ha az egyik fajta környezeti ártalom kezelése során egy másik típusúvá válik, illetve ha az egyik környezeti elemet szennyező ártalmat úgy kezelik, hogy egy másik környezeti elem szennyeződése következik be általa. Ennek ellenére a környezetvédelem egyes területeit külön tárgyaljuk e jegyzetben (hasonlóan más, e témával foglalkozó szakirodalmakhoz). A környezetvédelem szakterületei a geoszférák szerint a föld-, víz-, levegő-, élővilágvédelem (lásd 3-6. modul), illetve az ártalmak oldaláról a zaj-, rezgés-, sugárvédelem (lásd 9. modul); valamint külön tárgyaljuk a hulladékgazdálkodást (lásd 7. modul) és az energia környezeti összefüggéseit (lásd 8. modul), függetlenül attól, hogy a talajt, a vizet vagy a levegőt szennyezi-e.
| 2.1. A környezetszennyezés primer folyamatai
| Jegyezze meg a környezetszennyezés, emisszió, transzmisszió, immisszió fogalmát! Figyelje meg az emisszió és az immisszió mértékegysége közti különbséget! Gondoljon ki további példákat az emisszióra és az immisszióra!
| A környezetszennyezés a környezetet ill. az embert közvetve vagy közvetlenül veszélyeztető vagy károsító jelenség, folyamat, negatív környezeti hatás, amely valamely környezeti elem (föld, víz, levegő, élővilág, települések, infrastruktúrák) fizikai, kémiai vagy biológiai szennyeződését, károsítását eredményezi.
| A környezetszennyezés primer folyamatai általános értelemben a következők:
| Emisszió: A szennyező-források kibocsátása (egységnyi idő alatt kibocsátott szennyeződés). Mértékegysége egy mennyiség/idő hányados: m3/s, g/s stb. (pl. egy kémény által egységnyi idő alatt kibocsátott SO2 mennyisége). Transzmisszió: A környezet egyes elemein keresztül való terjedés. A transzmisszió során a szennyeződés felhígulhat, de egyes esetekben káros hatása erősödhet is (pl. kémiai átalakulások miatt). Immisszió: A szennyezés megvalósulása, adott hely szennyezettségi értéke. Tulajdonképpen egy koncentráció: mennyiség/térfogat hányados (pl. a légkör SO2 koncentrációja mg/m3-ben). Az immissziók egy része közvetlenül nem érzékelhető, ill. káros hatásuk csak később jelentkezik (pl. radioaktív sugárzások, zaj, egyes mérgező anyagok esetén), a következményekből (pl. rákos megbetegedések) ismerhető fel.
| 2.2. Környezetszennyező források
| Gyűjtse ki a szennyező források különféle csoportosításait, és keressen mindegyikre példát környezetéből! Hasonlítsa össze a pontszerű és a diffúz szennyező forrásokat!
| A szennyező forrásokat ill. kibocsátásukat többféle szempontból lehet csoportosítani. Időbeli eloszlása alapján az emisszió lehet időszakos vagy folyamatos; egyenletes vagy időben változó. Eredete alapján lehet antropogén (emberi hatásra kialakuló), ezen belül ipari, mezőgazdasági, közlekedési, települési stb., valamint természetes. Kémiai összetétele szerint is többféleképpen lehet csoportosítani (mérgező - nem mérgező, szervetlen - szerves stb.).
| Lokalizálhatóság szerint pontszerű és diffúz szennyező forrásokat különböztetünk meg. A pontszerű szennyező források esetében a kibocsátás helye pontosan meghatározható (szennyvízcsatornák, kémények stb.), a szennyeződés összegyűjthető, kezelhető, ártalmatlanítható. A diffúz szennyező forrás eredete konkrétan nem határozható meg: légkörből, utakról, felszíni lefolyással a földekről, talajvíz beszivárgásból stb. származik (pl. mezőgazdasági termelés: műtrágyák, növényvédő szerek; közlekedés). Mivel a diffúz szennyeződések nagy területről kis koncentrációban érkeznek, sokkal nehezebb és drágább kezelni őket.
| 2.3. A környezetvédelmi célok elérésének eszközei
| Keressen példákat saját szakterületéből vagy mindennapi életéből a környezeti ártalmak műszaki megoldásokkal történő elhárítására! Jegyezze meg a műszaki megoldások fő kategóriáit és azok értékességi sorrendjét!
| A környezeti ártalmak különböző szinteken - lokális, regionális, globális - hatnak, így az ellenük történő fellépés is ezeken a szinteken kell történjen. A környezetvédelmi célok elérésének lehetnek jogi, gazdasági, műszaki, kutatás-fejlesztési, oktatási, szemléletformálási eszközei.
| A környezeti ártalmak elhárítására szolgáló műszaki megoldások fő kategóriái értékességük csökkenő sorrendjében a következők:
1. | A káros emissziók megakadályozása ill. csökkentése a forrás területén:
| a) | A folyamatok káros emisszióktól mentes technológiai megoldása,
| b) | A káros emisszió kibocsátásának megakadályozása (pl. porleválasztó, szennyvíztisztító).
2. | A káros emissziók továbbjutásának (transzmisszió) megakadályozása (pl. zajvédő falak).
3. | Az immissziók helyén védőeszközök alkalmazása (gázálarc, füldugó, korrózió elleni védőmáz stb.).
| A környezetvédelmi tevékenységek legfőbb színtere a gazdaság (népesedési folyamatok és a különböző gazdasági tevékenységek, mint pl. bányászat, ipar, mezőgazdaság, közlekedés), hiszen többnyire a különféle gazdasági tevékenységek okozzák a különböző környezeti ártalmakat, így a megoldást is itt kell keresnünk. A környezeti problémák megoldásában alapvető szerepe van a tudományoknak is. Az oktatás, nevelés, szemléletformálás szerepe a belső indítékok által motivált, környezettudatosan cselekvő emberek számának növelésében óriási. A belső indítékok ugyan mindig hatékonyabbak, azonban sokszor szükség van a külső indítékokra, a társadalom irányítására is: a környezetvédelem intézményrendszerén ill. a jogi szabályozásokon keresztül, de a gazdasági szabályozók (pl. gazdasági ösztönzők, adók, bírságok) és a környezetvédelmi mozgalmak is a környezetvédelmi társadalmi tevékenységi rendszer részét képezik (bővebben lásd 10. modul).
| Összefoglalóan: A környezetvédelmi tevékenységek során a környezet elemeit (az embert, ill. annak természetes és művi környezetét) kell megvédeni a különböző forrásokból származó ártalmaktól, különböző műszaki, gazdasági, etikai, nevelési, jogi stb. módszerekkel (2. ábra).
| Az eddig megtanultak alapján értelmezze a 2. ábra három dimenzióját!
A környezeti problématér
2. ábra

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Definiálja a környezet fogalmát!
| 2. Mi a bioszféra?
| 3. Fogalmazza meg a környezetvédelem fogalmát!
| 4. Mi a környezetszennyezés?
| 5. Definiálja az emisszió, a transzmisszió és az immisszió fogalmát!
| 6. Sorolja fel a környezet elemeit!
| 7. Nevezze meg a környezetvédelem részterületeit!
| 8. Sorolja fel a környezetgazdálkodás céljait!
| 9. Helyezze a mértékegységeket a megfelelő fogalomhoz!
| 10. Párosítsa a példákat a fogalmakkal!
| 11. Sorolja fel, milyen műszaki megoldások szolgálnak a környezeti ártalmak elhárítására. A felsorolást az egyes kategóriák értékességének csökkenő sorrendjében adja meg!