KURZUS: Környezetvédelem

MODUL: VII. modul: Hulladékgazdálkodás

18. lecke: A hulladékok csoportosítása és környezeti hatása

|  | A jóléti társadalomban rengeteg hulladék keletkezik. Ezek elhelyezésével, ártalmatlanításával több évszázada szükséges foglalkoznunk. Földük erőforrásai végességének tudatosulásával azonban ugyanakkor egyre inkább fontossá válik a hulladékként jelentkező dolgokból az újrahasznosítható anyagok visszanyerése. A környezettudatos szemlélet terjedése ellenére egyre több csomagoló anyagot használunk, és a hulladékgazdálkodás jelentősége az évszázadok, különösen az utóbbi néhány évtized alatt akkumulálódott hulladék miatt egyre nő.
| Cél: A lecke célja, hogy a hallgató megismerje a különböző hulladéktípusokat, értse meg a hulladékokkal kapcsolatos legfőbb problémákat, és legyen tisztában a hulladékok okozta környezeti hatásokkal.
| Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
| definiálni a hulladék fogalmát, felsorolni a különböző hulladéktípusokat, jellemezni a települési, termelési, veszélyes, nem veszélyes és inert hulladékot, felsorolni a hulladékokkal kapcsolatos legfontosabb problémákat, saját szavaival elmondani a hulladékok okozta legfőbb környezeti hatásokat, megnevezni a világ 7 hulladék-csodájából legalább hármat.
| Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 45 percre lesz szüksége.
| Kulcsfogalmak:
| hulladék települési hulladék termelési hulladék veszélyes hulladék nem veszélyes hulladék inert hulladék
| 1. A hulladék fogalma
| Keressen példákat mindennapi életéből arra, hogy hol és milyen hulladék keletkezik életének egy napja és egy éve alatt! Gondolkodjon el, hogy melyek voltak azok a napokban Ön által vásárolt termékek, amelyek (vagy részük) hulladékká válnak néhány napon, néhány hónapon vagy néhány éven belül! Jegyezze meg a hulladék fogalmát!
| A termelés és a fogyasztás során hulladék keletkezik, mivel kevés olyan módszer van, amelyik lehetővé tenné a nyersanyagok és az energiahordozók százszázalékos hasznosítását. Ha többet termelünk, akkor több melléktermék, selejt, hulladék keletkezik. Ha többet fogyasztunk, akkor több maradék, hulladék, csomagolóanyag keletkezik. A gyors ütemű termelőeszköz korszerűsítés miatt gyakori a fizikailag még el nem használt, csupán "erkölcsileg kopott" gépek kidobása. A gyorsan változó divat a fogyasztásban az "erkölcsileg kopott" használati tárgyak selejtezésével is jár.
| A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény szerint a hulladék: bármely anyag vagy tárgy, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik vagy megválni köteles. A meglehetősen általános hulladék fogalom gyakorlati alkalmazásának megkönnyítése érdekében a világon mindenütt jegyzékben (listán) sorolják fel az egyes hulladékfajtákat, számos rendező elv szerint csoportosítva azokat.
| 2. A hulladékok csoportosítása
| Gyűjtse ki a különböző szempontok szerint csoportosított hulladékok fajtáit, és jegyezze meg a típusokat! Keressen példát azokra környezetéből illetve szakterületéből! Jegyezze meg a települési hulladék, termelési hulladék, veszélyes hulladék, nem veszélyes hulladék és az inert hulladék jellemzőit!
| Eredet szerint megkülönböztetjük a települési (kommunális) hulladékot és a termelési hulladékot.
| A települési hulladék a közvetlen emberi szükségletek kielégítése folytán keletkező hulladék: a lakosság fogyasztási, kereskedelmi, vendéglátó és intézményi tevékenységéből, valamint a közterületekről kikerülő hulladék. Háztartásokból, intézményekből, közterületekről, zöldterületekről, lomtalanításból származhat. Összetétele, mennyisége függ a gazdasági helyzettől, a lakosság életszínvonalától, a fogyasztási szokásoktól, a település szerkezetétől (lakótelep, családi házas övezet stb.).
| A termelési hulladék a kitermelő, feldolgozó, szolgáltató, fenntartó, szállítási tevékenység során keletkező hulladék. Eredete szerint lehet ipari, mezőgazdasági és közlekedési hulladék. A termelési hulladékok lehetnek technológiai eredetű (termelési tevékenységből, anyagátalakításból származó) és amortizációs eredetű (leselejtezett berendezések, eszközök) hulladékok. Közös jellemzőjük, hogy tervezhető mennyiségben és általában konkrétan megadható összetétellel rendelkeznek, a termelési folyamatoktól függően.
| A hulladékok halmazállapotuk szerint lehetnek:
| szilárdak (pl. települési szilárd hulladék); folyékonyak (pl. oldószerek, reagensek, települési folyékony hulladék: a csatornázatlan házakban keletkező szennyvizekből az összegyűjtött mennyiség); iszapszerűek (pl. vegyipari melléktermékek, galvániszap).
| A szilárd hulladékokat anyaguk alapján csoportosíthatjuk: papír, műanyag, üveg, fém, szerves (biológiailag bontható), kombinált csomagolóanyag, maradék. Szelektíven gyűjtve általában újrahasznosítható hulladék frakciót képeznek (a maradék kivételével).
| Az éghetőség szerint is csoportosíthatjuk a hulladékokat:
| Éghető: pl. papír, műanyag, textil, bőr, gumi stb. Önállóan nem éghető: pl. fémek, üveg, építési törmelék, éghető anyagot nem tartalmazó veszélyes hulladék. Az önállóan nem éghető anyagok támasztófűtéssel elégethetőek. A fertőző hulladékok kezelésére az égetés alkalmas ártalmatlanítási módszer, és ha önmagukban nem éghetőek, akkor támasztófűtéssel el lehet érni az égésüket.
| A környezetre gyakorolt hatásuk szerint megkülönböztetünk veszélyes, nem veszélyes és inert hulladékokat. A veszélyes hulladék a különböző veszélyességi jellemzők legalább egyikével rendelkező hulladék: robbanásveszélyes, oxidáló, tűzveszélyes, irritáló, ártalmas, mérgező, rákkeltő, maró, fertőző, mutagén, érzékenységet okozó, környezetre veszélyes (ökotoxikus). A települési hulladékban leggyakrabban előforduló veszélyes komponensek a szárazelemek, az elektronikai hulladékok, az olajtartalmú hulladékok, a lakk- és festékmaradékok, a növényvédőszer-maradékok, a lejárt szavatosságú gyógyszerek és egyéb betegápolási hulladékok stb. A nem veszélyes hulladék nem rendelkezik veszélyes összetevővel, de nem teljesen független a környezettől. Ilyenek pl. a kerti hulladékok, papír, műanyagok stb. Az inert hulladék veszélyes és biológiailag lebomló anyagokat nem tartalmaz, nem okoz semmilyen változást a környezetben, kezelése nem igényel olyan erőforrásokat, mint a másik két típus. Problémát a térfogata okoz. Inert hulladék pl. az építési-bontási törmelék.
| 2. Hulladék-problémák
| Jegyezze meg a hulladékkal kapcsolatos fő problémákat!
| A hulladékokkal kapcsolatos fő problémák az alábbiakban összegezhetőek:
| A pazarló fogyasztás miatt elfogynak a meg nem újuló természeti erőforrások, a hulladékban pedig értékes anyagok és energia mennek veszendőbe. A hulladékokban egyre több a veszélyes és a nem lebomló komponens, ugyanakkor nagy mennyiségű a nyersanyagként újrahasznosítható anyag. A hulladéklerakók közegészségügyi kockázatot jelentenek: a szeméttelepeken általános a guberálás. Egyre kevesebb a hely, drágább a hulladék elhelyezése: a települések környéke megtelt, messzebb kell vinni, amely növekvő szállítási és elhelyezési költségekkel jár. A veszélyes hulladékok megsemmisítésének magas költsége, valamint az országonként eltérő szigorúságú környezetvédelmi szabályozás magával hozta a világtengerekben való lerakást és a hulladékkereskedelmet. Utóbbinak elsődleges célpontjai a fejletlen országok, a rendszerváltozás időszakában azonban Európa keleti fele is. A hulladékok környezeti kockázatot jelentenek: egyre nagyobb tömegű és a hagyományostól eltérő összetételű hulladék kerül(het ellenőrizetlenül) a környezetbe, szennyezve annak elemeit, mérgezve az élővilágot, megbontva a bioszféra egyensúlyát, esetenként globális változásokat is okozva.
| 3. A hulladékok környezeti hatásai
| Tanulmányozza az 1. ábrát, és értelmezze a közvetlen és közvetett hatásokat! Gyűjtse ki és jegyezze meg a hulladékok környezeti hatásait!
| A környezetbe kibocsátott és nem megfelelően kezelt hulladékok környezetkárosító hatásai különbözőképpen jelentkeznek. Az 1. ábra a hulladéklerakóra került hulladékok környezetbe jutásának útjait mutatja be.
A hulladéklerakóra került hulladékok környezetbe jutásának útjai
1. ábra
| 3.1. A talaj, talajvíz (felszín alatti vizek) és felszíni vizek szennyeződése
| A hulladékok leggyakoribb - évezredek óta - szükségszerűen természetes befogadója a talaj. A nem megfelelően kezelt hulladékokat, azok bomlástermékeit a csapadékvíz a talaj felszínén szétmossa, és az beszivárog a talajvízbe, ahol az áramlás révén gyakran jelentős vízbázisokat veszélyeztet.
| A hulladék szerves és szervetlen alkotói a csapadékvízzel kilúgozódva, különféle sók - klorid, nitrát, szulfát stb. -, nehézfémek, szénhidrogének és nehezen bomló egyéb szerves szennyezők formájában közvetve a vízminőség romlását okozzák. A felszíni vizek közvetett és közvetlen szennyeződését eredményezik a nem megfelelően kezelt kommunális és ipari szennyvízbevezetések, esetenként a káresemények során szennyezett csapadékvizek is.
| 3.2. A levegő szennyeződése
| A szervesanyag-tartalmú hulladék bomlása során jellegzetes bűzös gázok keletkeznek (ammónia, hidrogén-szulfid stb.), a kezelés nélküli hulladékhalmok finom porát, illetve nagyobb darabjait (papír, műanyag fólia) a szél vagy kisebb légmozgás is a levegőbe emeli. Különösen veszélyes lehet a gondatlanul lerakott azbeszthulladék, mert a széllel könnyen mozgatható és a levegőben diszpergálódik (szétosztva megmarad). A hulladéklerakókon öngyulladás miatt vagy a hulladékok nyílt téri (tiltott!) égetésekor keletkező égéstermékek (füstgáz, korom, pernye) közvetlenül szennyezik a levegőt. Nem elhanyagolható a hulladéklerakók üvegházhatást növelő metán- és szén-dioxid-kibocsátása sem.
| 3.3. Fertőzésveszély
| A települési és egyes termelési hulladékok (pl. hígtrágya, vágóhídi hulladékok) kórokozó mikroorganizmusai különböző fertőző betegségek előidézői lehetnek. A különféle egyéb forrásokból származó hulladékokban is gyakran megtalálhatók a legkülönfélébb mikroorganizmusok, közöttük fertőző betegségeket is terjesztő kórokozók, amelyek a hulladékban hosszabb ideig életképesek maradnak, onnan a talajba, a vízbe kerülhetnek, és közvetlen érintkezés útján is fertőzést okozhatnak.
| 3.4. A rovarok és rágcsálók elterjedése
| A nem megfelelően végzett települési hulladék kezelés következtében a rovarok (legyek) és rágcsálók (patkány, egér) nagymértékben elszaporodhatnak. Mind a rovarok, mind a rágcsálók közismert közvetítői egyes fertőző betegségek terjesztésének. Ezért a gyakori hulladékbegyűjtés a lakásoktól, a lakott területen minél rövidebb ideig tartó és zárt tárolás a helyes kezelés egyik legfontosabb feltétele.
| 3.5. A környezet elszennyeződésének esztétikai jelentősége
| A nem megfelelő hulladékkezelés, a rendezetlen, szétszórt hulladék látványa tönkreteszi a táj eredeti szépségét, csökkenti a pihenés, kikapcsolódás teljes körű lehetőségét.
| 4. A világ 7 "hulladék csodája"
| Jegyezze meg a világ 7 hulladék csodáját!
| Az alábbiakban bemutatjuk a világ 7 hulladék csodájaként számon tartott helyeket.
| 4.1. A Csendes-óceáni hulladék sziget
| Az interneten keresse meg és olvassa el az "Ocean Cleanup Array"-ről (óceántakarító rendszer) fellelhető információkat!
| Az óceánban több helyen is található szemét-szigetek a szárazföldekről és a hajók rakományából kikerülő, a tengeráramlások által összegyűjtött hulladékokból állnak (2. ábra). Zömmel apró darabokra bomlott műanyagok alkotják, amelyek nem minden esetben szemmel láthatóak (1. kép). Közülük is a San Francisco és Hawaii között félúton lebegő, Texas állam kiterjedésénél nagyobb sziget a "leghíresebb".
Hulladék-szigetek a világtengerben
2. ábra
Hulladék-sziget az óceánban
1. kép
| 4.2. New York hulladéklerakója
| A kínai Nagy Falon kívül a New York-i hulladéklerakó az az ember alkotta műtárgy, amely a világűrből is látszik. 67 méter magas és kb. 9 millió m2 területű. Egykoron 30 ezer tonna hulladékot fogadott naponta. Rekultivációja 2008-ban megkezdődött és kb. 30 évig fog tartani.
| 4.3. India, Roro azbeszt bányák
| Látogasson virtuálisan a Roro hegységbe!
| https://www.google.hu/maps/place/Chaibasa,+Jharkhand,+India/@22.4697127,85.6516207,267a,20y,345.56h,83.23t/data=!3m1!1e3!4m2!3m1!1s0x3a1e27763d261b3b:0x2f74b3e3ac79f64d
| Az indiai Roro hegységben 1983-ig bányásztak azbesztet. A bányák bezárását követően mintegy 700 ezer tonna veszélyes hulladéknak minősülő azbeszt hulladék maradt vissza (2. kép).
India, Roro azbeszt bányák
2. kép
| 4.4. Füstös hegység, Manila, Fülöp-szigetek
| Manila hulladéklerakóját 1995-ben zárták be. Nevét a hulladéklerakóból felszálló metánról kapta. 155 ezer ember talált megélhetést a hulladéklerakón (3. kép). Mára a növényzet újratelepülése elkezdődött, de még mindig "füstöl".
| Tekintse meg a Füstös hegységet (Smokey Montain) a Google műholdképén!
| https://www.google.hu/maps/@14.6308018,120.9608793,1273a,20y,344.94h,3.52t/data=!3m1!1e3
Füstös-hegységi hulladékguberálók
3. kép
| 4.5. Hajóbontó kikötő, Alang, India
| A világ minden tájáról szállítják a mintegy 160 futballpályányi hajóbontó kikötőbe a hajókat, hogy ott szétszedjék azokat, mint hulladékot. Szétdarabolt tankerek, füstölgő olajfelhők, lángok mindenütt (4. kép).
Hajóbontó kikötő, Alang, India
4. kép
| 4.6. Yucca-hegység, Nevada, USA
| A Yucca-hegységbe terveztek egy létesítményt, amelybe el lehetne helyezni az USA összes nukleáris hulladékát. A közel 70 ezer tonna radioaktív hulladékot legalább 10 ezer évre kell elszigetelni a környezettől. A tervek szerint a hegybe 300 méter mélyen helyezik el a hulladékot, és ha elkészül, élőlény azt sohasem láthatja (3. ábra). A beruházást a Kongresszus 2002-ben elfogadta, azonban a lakosság ellenállása miatt 2008-ban Barack Obama megígérte a leállítását. Mivel a létesítményre szükség van, és több tanulmány szerint biztonságos, elképzelhető, hogy befejezik.
A tervezett nukleáris hulladéklerakó a Yucca-hegységben
3. ábra
| 4.7. Elektronikai hulladéklerakó, Guiyu, Kína
| Észak-Amerika elektronikus hulladékának jelentős részét a Kína keleti partvidékén fekvő Guiyu hulladéklerakója fogadja (5. kép). A terület 100 ezer embernek ad munkát. Pl. az egyik közeli falu kizárólag kábelégetéssel foglalkozik, hogy a fémet kinyerjék. A közeli folyókban a határérték több 10-100-szorosát mérték a különféle nehézfémekből.
Elektronikai hulladéklerakó, Guiyu, Kína
5. kép

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Definiálja a hulladék fogalmát!
| 2. Eredetük szerint hogyan csoportosítjuk a hulladékokat?
| 3. Halmazállapotuk szerint milyen hulladéktípusokat különítünk el?
| 4. Környezeti hatásuk alapján mely három csoportját különböztetjük meg a hulladékoknak?
| 5. Melyik hulladéktípus(ok)ra igaz? A: veszélyes hulladék B: nem veszélyes hulladék C: inert hulladék ilyen pl. a papír nem tartalmaz veszélyes összetevőt környezetre veszélyes (ökotoxikus) lehet ilyen pl a kerti hulladék nem tartalmaz olyan vegyületeket, amelyek az élő szervezetekkel reakcióba lépnek nem bomlanak le és nem alakulnak át ilyenek pl. az elektronikai hulladékok ilyenek pl. az építési törmelékek
| 6. Melyek a legfontosabb hulladékgazdálkodási problémák?
| 7. Milyen környezeti hatásai vannak a hulladékoknak?
| 8. Soroljon fel legalább hármat a világ 7 hulladék-csodája közül!