KURZUS: Környezetvédelem

MODUL: III. modul: A levegő és védelme

8. lecke A légkör szennyezői

|  | Cél: A lecke célja, hogy a hallgató megismerje a legfontosabb természetes és antropogén levegőszennyező anyagokat, azok eredetét és humán egészségre való hatását.
| Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
| saját szavaival megfogalmazni, mit értünk légszennyező anyagokon, elkülöníteni a légszennyező anyagok kétféle forrását, és példát mondani rájuk, különbséget tenni az elsődleges és másodlagos légszennyezők között, felsorolni a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a szén-monoxid és -dioxid, a freonok és a halonok, a VOC, a PAH, az ózon, a por és a korom forrásait és élettani hatását, feloldani a VOC és PAH rövidítést.
| Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 70 percre lesz szüksége.
| Kulcsfogalmak:
| légszennyező természetes légszennyező antropogén légszennyező elsődleges légszennyező másodlagos légszennyező VOC PAH PM10 PM2.5
| 1. Légszennyező anyagok
| Jegyezze meg a légszennyező anyagok definícióját! Gyűjtse ki a természetes légszennyező forrásokat és a belőlük eredő szennyező anyagokat! Gyűjtse ki az antropogén légszennyező forrásokat és a legfontosabb anyagokat!
| Légszennyező minden olyan anyag, amely (származásától és állapotától függetlenül) olyan mértékben jut a levegőbe, hogy az embert és környezetét károsítja, vagy anyagi kárt okoz.
| A levegő szennyezői lehetnek természetesek vagy mesterséges (antropogén) forrásból származók. Természetes légszennyezők a vulkánok (kén-oxidok és porok), az erdőtüzek (szén-monoxid, szén-dioxid, nitrogén-oxidok és porok), a szélviharok (por), az élő növények (szénhidrogének, pollen), a lebomló növények (metán, hidrogén-szulfid), a talaj (vírusok, por) valamint a tenger (só). Az antropogén légszennyezők három fő területről származnak: szállítás, energiatermelés és ipar. A fosszilis energiahordozók égetése a legjelentősebb forrás ezekben a szektorokban. Az antropogén légszennyezők kémiailag igen sokfélék. A legfontosabb antropogén légszennyezők a kén-oxidok, a nitrogén-oxidok, a szén-dioxid és szén-monoxid, az ózon, a szálló por és a policiklikus aromás szénhidrogének.
| Tájékozódjon lakóhelye, Európa és a világ aktuális légszennyezettségi állapotáról a World Air Quality Index weboldalán: http://aqicn.org/map/
| A levegőtisztaság-védelem feladata a szennyező anyagok légtérbe történő jutásának a megakadályozása, ill. koncentráció-szintjük olyan alacsony értéken történő tartása, amely még tartós vagy folyamatos jelenlét esetén sem okoz károsodást az ember szervezetében és környezetében.
| A légszennyező anyagok többsége gáz halmazállapotú, emellett szilárd halmazállapotú légszennyezők is komoly problémákat okoznak.
| 1.1. Gáz-halmazállapotú légszennyezők
| Az 1. táblázat a légkör legfőbb gázhalmazállapotú szennyezőit foglalja össze, megjelölve a szennyezés eredetét is.
A légkör legfontosabb gáz halmazállapotú szennyezői
1. táblázat
| A levegőben a felsoroltakon kívül még számos természeti vagy antropogén eredetű szerves vagy szervetlen komponens található nyomnyi mennyiségben, ezek közül csak a legjelentősebbeket ismertetjük.
| Készítsen táblázatot, amelyben összefoglalja a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a szén-monoxid és -dioxid, a freonok és a halonok, a VOC, a PAH, az ózon, a por és a korom forrásait és hatásait, emissziójuk és immissziójuk jellemző trendjeit!
| Kén-dioxid (SO2)
| Jegyezze meg a kén-dioxid kibocsátás trendjeit! Tanulmányozza az első ábrát, ügyeljen a skálák különbségére!
| A kén oxidjai közül a légkörben SO2 és SO3 fordul elő, ezek közül is nagyobb részben SO2. Az emberi tevékenységből származó kén-dioxid kibocsátás a Földön évente kb. 100 Mt. Az elmúlt évtizedekben Európa és Észak-Amerika töredékére csökkentette kibocsátását, míg Kínában és Indiában többszörösére nőtt a szennyezés.
A kén-dioxid-kibocsátás alakulása és szektoronkénti megoszlása az elmúlt két évtizedben (http://iopscience.iop.org/1748-9326/8/1/014003/article nyomán)
1. ábra
| Az SO2 szennyezés legfőbb okozói a tüzelési folyamatok. A tüzelési folyamatokból származó kén-dioxid kibocsátás elsősorban az elégetett tüzelőanyag kéntartalmától függ.
| Az SO2 az állatoknál és az embereknél légzési nehézséggel járó mérgezési tüneteket okoz, a nyálkahártya gyulladásos megbetegedésének egyik okozója. A kén oxidjai és a másodlagos reakciókban képződött származékaik a kibocsátás helyétől 100 km távolságban is károsíthatják a növényzetet, szennyezhetik a talajt és a vízkészleteket. A növényzet különösen érzékeny SO2-re. A levelekre lecsapódó nedvesség oldja a levegő SO2 tartalmát, amely a klorofill megbontása útján gátolja a növényzet CO2-asszimilációját. Az SO2 jelenléte az épületek tartóssága szempontjából is káros, mert az esővel, hóval odakerülő kénessav reakcióba lép az építőipari kötőanyagokkal (pl.: CaCO3-mal).
| A fosszilis tüzelőanyagok elégetése során kibocsátott kén-dioxid fajlagos értékei (olajtüzelésnél 1000 mg/MJ, széntüzelésnél 600 mg/MJ, földgáztüzelésnél 10 mg/MJ) egyértelművé teszik a földgáz előnyét a légtér SO2 terhelése szempontjából. Itt jegyezzük meg, hogy a fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére alkalmas fitomassza (növényi eredetű hulladék) energetikai célú elégetése során a földgázzal azonos nagyságrendű SO2 terheléssel (levegőszennyezéssel) számolhatunk.
| A kén-dioxid kibocsátás legnagyobb része ma is a hőerőművekből származik, a második legjelentősebb szektor a háztartások és irodák, üzemek fűtése.
| Nitrogén-oxidok (NOx)
| Gyűjtse ki a nitrogén oxidok az emberi szervezetre és az élővilágra gyakorolt hatását!
| A kültéri levegőben szennyezőanyagként nagyrészt nitrogén-monoxid (NO) és nitrogén-dioxid (NO2) keveréke található, amelyek együttes mennyiségét NOx-szel jelölik.
| A NO vízben kevésbé oldódó, igen reakcióképes gáz. A levegő oxigénjével már szobahőmérsékleten reagál nitrogén-dioxidot képezve.
| A NO2 ugyancsak reakcióképes gáz, a nedves légúti nyálkahártyához kapcsolódva salétromos- ill. salétrom-savvá alakul, és helyileg károsítja a szövetet. Másrészt felszívódva a véráramba jut, ahol a hemoglobin molekulát methemoglobinná oxidálja, így az nem képes oxigént szállítani a szervekhez. Hosszabb távon az NO2 csökkenti a tüdő ellenálló képességét a fertőzésekkel szemben, súlyosbítja az asztmás betegségeket, gyakori légúti megbetegedéshez, idővel pedig a tüdőfunkció gyengüléséhez, vérkép elváltozásokhoz vezethet.
| Évente kb. 177 Mt NOx kerül a Föld légterébe. Az NOx kibocsátás forrásai szempontjából az égési folyamatok meghatározóak (közlekedés, háztartási és ipari tüzelőberendezések: a fűtő-olajok és a szenek nitrogénvegyületeket is tartalmaznak), valamint kisebb részben vegyipari és természetes forrásokból (biomassza, ásványi trágyák, fotokémiai reakciók) származnak.
| A kén-oxidok mellett a nitrogén-oxidok jelentősen hozzájárulnak a savas esők kialakulásához is. A szmogképződés egyik fő okozói is a nitrogén-oxidok. Az NO2 a napsugárzás hatására disszociál.
| A nitrogén-oxidok kibocsátása hazánkban csak az 1990-es évek elején csökkent számottevően. 1993 óta lassú növekedés figyelhető meg, ami azonban 2000-től megtorpant (2. ábra). Az ipari és erőművi eredetű kibocsátás jelentősen visszaesett a rendszer-változást követő időszakban. A nitrogén-oxidok kibocsátásában a legnagyobb - és egyre inkább növekvő - szerepe a közlekedésnek, azon belül is a közúti közlekedésnek van. Igaz ugyan, hogy a gépjárműállomány korszerűsödött, azonban a gépjárműállomány növekedése nagyobb ütemű, mint a korszerűbb gépjárművek üzembeállításával elérhető szennyezőanyag-kibocsátás csökkenés.
Nitrogén-oxid kibocsátás hazánkban szektoronként (KSH adatai alapján)
2. ábra
| Ezek a viszonylag magas emissziós értékek, elsősorban a közlekedésből és az energiaelőállításból eredő kibocsátás, magyarázzák a nagyobb városainkban tapasztalható immissziós értékeket (3. ábra).
A nitrogén-dioxid koncentráció éves átlagának változása három nagyobb városunkban
3. ábra
| Szén-monoxid (CO)
| Figyelje meg a 4. ábrán a hazai szén-monoxid kibocsátás trendjét! Gyűjtse ki a szén-monoxid forrásait és élettani hatásait!
| A szén oxidvegyületei közül egyedül a szén-monoxid (CO) tekinthető emberi és állati szervezetre mérgező hatású légszennyező anyagnak.
| Az összes kibocsátás közel 80%-át a természetes források képezik (fotokémiai reakciók a troposzférában, vulkánok, erdőtüzek), a maradó rész írható az ipari és háztartási tüzelőberendezések, valamint a közlekedés rovására. Tökéletlen égéskor keletkezik.
| A CO rendkívül mérgező gáz, huzamosabb időn át kis mennyiségben való belégzése is halálos mérgezést okozhat. Affinitása a vörösvérsejthez háromszázszor nagyobb, mint az oxigéné. A vérben stabilis szén-monoxid hemoglobin (CO-Hb) alakjában halmozódik fel. A növények a CO-ra nem reagálnak, az állatok életterében rendszerint hatástalan koncentrációban lép fel.
| A szén-monoxid kibocsátás hazánkban a rendszerváltozást követő időszaktól napjainkig csökkent (4. ábra). A szén-monoxid kibocsátás fő forrásai a feldolgozóipar és a közlekedés, valamint az energia-szektor.
A szén-monoxid kibocsátás változása Magyarországon az 1990-es évektől. (KSH adatok)
4. ábra
| Szén-dioxid (CO2)
| Figyelje meg a légköri szén-dioxid koncentráció elmúlt évtizedekben történt változását! Látogasson el a Mauna Loa Obszervatórium honlapjára és nézze meg az aktuális CO2 szintet! http://www.esrl.noaa.gov/gmd/ccgg/trends/weekly.html
| A szén-dioxid a legjelentősebb üvegházhatású gáz a vízgőz után (lásd még 28. lecke 2.2.1. részét!). A légkör CO2 tartalma már a múltban is ingadozott, az utóbbi 400 ezer év során 180-280 ppm közötti volt, szoros kapcsolatban a klímaingadozásokkal. Az 1800-as évek elején 280 ppm, 2000-ben azonban már 370 ppm körüli az értéke, 2015-ben meghaladta a 400 ppm-et, 2017-ben 410 ppm körüli.
Szén-dioxid koncentráció a légkörben az elmúlt években a Mauna Loa szigeti mérőállomás adatai szerint. A piros vonal a havi átlagokat mutatja, a fekete szezonális értékeket korrekcióval
5. ábra
| A szén-dioxid kibocsátás részben a fosszilis tüzelőanyagok elégetéséből származik (hőerőművek, lakossági fűtés, ipari fűtés, közlekedés), valamint az erdőégetés, erdőhiány miatti lekötés csökkenés, mészkőfelhasználás növelik a mennyiségét. A prognózisok szerint a 21. század végére 1200 ppm is lehet a mennyisége, ami a Föld egészét tekintve akár +3 °C hőmérsékletnövekedést eredményezhet. Mivel a CO2-nek igen hosszú a légköri tartózkodási ideje, így ha a csökkentés el is kezdődik, légköri koncentrációja sokára kezd el csökkeni.
| A levegő megnövekedett szén-dioxidtartalmából több oldódik a természetes vizekbe (tavakba, tengerekbe), így azok savasodásához vezet (szénsav keletkezik, akárcsak a szódavízben). A korallokat már a jelenlegi állapot is veszélyezteti.
| Magyarországon a rendszerváltozást követő gazdasági visszaeséssel együtt járt a szén-dioxid kibocsátás csökkenése: az ezredfordulóra az 1985-1987-es időszakhoz képest közel 1/3-ára csökkent. A kiotói jegyzőkönyvben 2012-re vállalt 6%-os kibocsátás csökkentést az ország már elérte, sőt, többszörösen teljesítette.
A szén-dioxid kibocsátás csökkenése Magyarországon (1985-2014). A kiotói jegyzőkönyv aláírásának (1992) és teljesítésének (2012) éve kiemelve. (KSH adatok)
6. ábra
| Bár a szén-dioxid emisszió csökkent, Magyarországon a légköri szén-dioxid koncentráció (immisszió) nőtt, a globális trendeknek megfelelően.
| Freonok és halonok
| Gyűjtse ki a freonok és halonok felhasználási területeit!
| A freonok (fluor-klór-szénhidrogének) hosszú atmoszferikus élettartalmú komponensek, legjelentősebbek a difluor-diklór-metán (CF2Cl2) és a fluor-triklór-metán (CFCl3). Kémiai és hőhatásnak ellenállnak, nem égnek és kevéssé mérgezőek, ezért kiterjedten alkalmazták ezeket az anyagokat hűtőközegként és vivőanyagként. Az 1986-os montreali egyezmény eredményeként azonban alkalmazásuk egyre több országban teljesen megszűnt. A halonok (halogénezett szénhidrogének) szén (C), fluor (F), klór (Cl) és bór (Br) atomokból állnak. Magas kémiai és hőstabilitással rendelkeznek. Éghetetlenségük következtében elsősorban tűzoltásra - "habbal oltásra" - használják. A fluor-tartalom csökkentésével mérgező hatásuk csökkenthető.
| A freonok és halonok a troposzférában rendkívül inertek, stabilitásuk miatt feljutnak a légkör felső rétegeibe. A sztratoszféra ózonrétegének elsődleges károsítói: összetett vegyi reakciók közben az ózont lebontják (ózonlyuk).
| Magyarországon használatuk gyakorlatilag teljesen megszűnt, ám hosszú légköri tartózkodási idejük miatt a sztratoszférikus ózon mennyisége hazánk felett továbbra is csökken.
| Metán (CH4)
| Gyűjtse ki a metán fő forrásait, emissziójának és immissziójának trendjét, jelenlegi légköri koncentrációját!
| A metán mennyisége az elmúlt 200 év alatt megduplázódott. A légkörben jelenleg 1800 ppb körüli a metán koncentrációja, a 20. század előtti azonban csak 600-800 ppb volt (ppb: parts pert billion az összes részecske milliárdod része). Üvegházhatású gáz, hatékonysága jelentős. 1 db CH4 molekula 23-szor, tömegét tekintve pedig 95-ször hatékonyabb, mint a CO2. Természetes forrásai: bomlás, fermentáció (pl. mocsarak); antropogén forrásai: rizstermelés (vízborítás miatti rothadás), hulladékok bomlása, bányászat, energiaipar, biomassza tüzelés, szarvasmarha, juh stb. bélgáza.
| Magyarországon a metán fő forrását az üzemanyagok elillanó kibocsátása jelenti, de a települési szilárd hulladék lerakók, a szennyvíztisztító telepek és a mezőgazdaság (elsősorban állattenyésztés) is hozzájárulnak a kibocsátáshoz. A metánkibocsátás ugyan csökken az országban, ám a légköri metán-koncentráció nem tükrözi ezt: az elmúlt 10 évben kb. 40 ppb-vel nőtt a koncentráció hazánk légterében.
| Illékony szerves vegyületek
| Jegyezze meg, mit jelent a VOC rövidítés!
| A szakirodalomban VOC (Volatile Organic Compounds) néven emlegetett vegyületek gyűjtőfogalma alatt a levegőben előforduló szennyező szénhidrogén származékokat értjük a metán kivételével (ezt hangsúlyozva nem metán VOC-ként is jelölik: NMVOC). A levegőben a napsugárzás hatására a VOC-vegyületek a nitrogén-oxidokkal reakcióba lépve részt vesznek a fotokémiai füstköd kialakulásában. Egy részük rákkeltő hatású, kibocsátásukat nemzetközi szerződések szabályozzák. Forrásuk részben természetes, de elsősorban a tüzelő- és üzemanyagok, valamint az oldószerek párolgásával kerülnek a légkörbe: az autók kipufogó gázaiból, az üzemanyagok tökéletlen elégésével összefüggésben, valamint az üzemanyagok tankolása, esetleges elfolyása, illetve az üzemanyag tankokból történő párolgásából származnak.
Magyarország teljes nem metán illékony szerves vegyület kibocsátása (nemzetgazdaság + háztartások) (KSH adatok)
7. ábra
| A kibocsátás közel felét a háztartások adják (kb. 47%, 2014), a gazdasági ágazatok közül a feldolgozóipar és a szállítás, raktározás a legjelentősebb kibocsátók (a teljes kibocsátás kb. 20-20%-át adva, 2014).
| Policiklikus aromás szénhidrogének
| Jegyezze meg, mit jelent a PAH rövidítés!
| A szakirodalomban általában rövidített névvel (PAH=Policyclic Aromatic Hydrocarbons) szereplő policiklikus aromás szénhidrogének nagy molekulasúlyú, 4-7 benzolgyűrű összekapcsolódásából eredő vegyületek gyűjtőfogalma.
| Főleg a gépkocsik kipufogógázaiban (mintegy 30 féle PAH vegyület fordul elő), a különböző szerves anyagok nagyobb hőmérsékletű (T > 700 °C) kezelésénél (égetés, elgázosítás, hőbontás stb.) képződnek. Az utóbbi idők felismerése, hogy az egyébként környezetvédelmi szempontból előnyös fitomassza égetés során is keletkezhetnek PAH vegyületek, ha a tüzelő-anyag nedves, az égtérben lévő hőmérséklet kicsi (<100 °C) és az oxigénellátás tökéletlen.
| A vegyületcsalád több tagja bizonyítottan rákkeltő. Nitrogén-oxidok jelenlétében Nitro-PAH keletkezik belőlük, amik veszélyes mutagén vegyületek. A PAH-ok rövid távú emberre gyakorolt hatása (természetesen más légszennyezőkkel együttesen): fejfájás, nehézlégzés, mellkasi fájdalom, köhögés, hányás, hasi görcsök stb.
| Felszínközeli ózon (O3)
| Gyűjtse ki az ózon forrásait, az emberi szervezetre és az élővilágra gyakorolt hatásait, immissziójának trendjét!
| Az elsődleges légszennyezők közvetlen emisszióval kerülnek a légkörbe. Az elsődleges légszennyezőkön kívül a városi környezetet jelentősen befolyásolják az ezen szennyezők kölcsönhatásából keletkező származékos vegyületek is, az ún. másodlagos légszennyezők. Ezek közé tartozik a felszínközeli ózon, amely részt vesz a szmogképződésben. A széntüzelés háttérbe szorulásával nem a téli, hanem a nyári, ún. fotokémiai szmog kialakulásával kell számolnunk. A fotokémiai szmog fő összetevője a napfény hatására, döntően közlekedési eredetű légszennyező anyagokból keletkező felszínközeli ózon.
| A felszínközeli ózon NO2-ból és O2-ből képződik. A NO2 abszorbeálja az ultraibolya sugarakat, NO-ra és oxigén atomra bomlik. Az oxigén atomok a levegőben lévő oxigén molekulákkal ózonná alakulnak. A nagy ózonkoncentráció mindenfajta szervezet sejtjeit elpusztítja. Hatására a növényeken rozsdabarna foltok jelennek meg, a levél felszíne elszíntelenedik. Az emberben elpusztítja a tüdőszöveteket, tüdőödémát okoz, azaz a tüdőhólyagocskák vizes folyadékkal telnek meg.
| Hazánkban a felszínközeli ózonkoncentráció a városi és a vidéki területek levegőjében egyaránt növekedett. Az emelkedő tendenciájú felszínközeli ózonterhelés elsősorban (a nyári időszakban) az ország nyugati határmenti részén és a Duna-Tisza-köze középső részén a legnagyobb. Azért ezeken a helyeken, mert az ózon több órával a primer légszennyező anyagok emissziója után alakul ki, és az uralkodó szélirányoknak megfelelően Bécs ill. Budapest légszennyezése itt csapódik le.
A lakosság kitettsége a levegő ózonszennyezésének, zöld: Magyarország, kék: EU28 (KSH, 2015)
8. ábra
| 1.2. A szilárd levegőszennyezők eredete és környezeti hatása
| Por
| Földünk atmoszférikus porszennyezői természetes és antropogén eredetűek egyaránt lehetnek. A természetes porok kozmikus és földi eredetűek lehetnek. A Föld légterébe nagy mennyiségű organikus por jut a vegetációból, a növények és állatok maradványaiból. Tavasztól őszig jelentős mennyiségű virágpor kerül a levegőbe, melyek az arra érzékeny emberekben allergiás betegségeket váltanak ki. Tágabb értelemben az organikus porok közé sorolják a mikrobákat is.
| Tájékozódjon az aktuális pollen helyzetről az ÁNTSZ honlapján! http://oki.wesper.hu/#tab_pollenhelyzet
| Az ipari termelés folyamán keletkezett (antropogén) porok jelentősége azért nagy, mert a keletkezés helyén nagyon nagy koncentrációt is elérhetnek a szilárd szennyezők. Gyakorlatilag minden ipari tevékenység porképződéssel jár, vagy potenciálisan magában hordozza a szilárd levegőszennyezők képződésének lehetőségét.
| A hosszabb időn keresztül belélegzett poros levegő tüdőelváltozásokat - pneumonokoniosist - okoz. A porok közül a legsúlyosabb megbetegedést - szilikózist - a kovasavat tartalmazó anyagok okozzák. A porok egyéb toxikus anyagokat is hordozhatnak, például fémeket vagy karcinogén és mutagén anyagokat.
| A porártalom nagy részének legjellegzetesebb tulajdonsága, hogy káros hatása alig észlelhető, sőt, komoly megbetegedés tünetei sokszor éveken keresztül nem mutatkoznak. Ezért a védőberendezéseket még maguk a dolgozók sem szívesen veszik igénybe. Az ártalmak azonban napról napra, sőt évről évre apránként adódnak össze, és legtöbbször úgy, hogy az egészség többé nem állítható helyre.
| Jegyezze meg, milyen méretkategóriákat különítenek el a szálló por tekintetében! Mit jelent a PM10 és PM2.5 rövidítés? Tanulmányozza a 9. ábrát! Figyelje meg, mely európai országokban a legsúlyosabb a porszennyezés! A 10. és 11. ábra alapján mely iparágak a legfontosabb forrásai a porszennyezésnek Magyarországon? Hogyan változott a helyzet az elmúlt 10 évben?
| A levegőben a szálló por-részecskék mérete széles tartományban mozog. A mérések során az összes lebegő portartalmat (TSPM), a 10 mikron átmérőnél kisebb részecskék (PM10) és 2,5 mikron átmérőnél kisebb részecskék (PM2.5) tömegét vizsgálják. Az egészségre a kisebb méretű porszemcsék jelentenek nagyobb veszélyt, mert a légutakban mélyebbre lejutnak. Újabban az 1 mikronnál kisebb részecskéket is mérik, ezek a sejtekbe is képesek bejutni.
Európa szállópor (PM10) szennyezettsége, a napi átlagokra vonatkozó 50 mikrog/m3-os határérték túllépését mutatják a vörös pöttyök.
9. ábra
PM10 ágazatonkénti megoszlása 2000-2013 időszakban (KSH 2015)
10. ábra
A PM2,5 ágazatonkénti megoszlása 2000-2013 időszakban (KSH 2015)
11. ábra
| Korom
| Gyűjtse ki a korom forrását, fő tulajdonságait!
| A CO képződéshez vezető okok földgáz, de különösen olaj-tüzelésnél koromkiválást is okoznak. A korom finom eloszlású, 0,01-0,02 μm nagyságú részecskékből áll, amely kémiai összetétele szerint túlnyomórészt grafit kristály. Nagy mennyiség tartós belégzése tüdőben való lerakódáshoz vezet. Fajlagos felülete igen nagy (6*102- 6*105 m2/g), erős felületi aktivitása következtében gyakran gázalakú légszennyező anyagokat adszorbeál, amelyek a kormot veszélyes szennyezőanyaggá tehetik.

|  | Önellenőrző kérdések
| 1. Definiálja a légszennyező anyagok fogalmát!
| 2. Melyek a légszennyező anyagok forrásai? Adjon példát mindkettőre!
| 3. Milyen antropogén forrásai vannak a kén-dioxidnak?
| 4. Melyek a kén-dioxid élettani hatásai?
| 5. Melyek a nitrogén-oxidok legfontosabb antropogén forrásai?
| 6. Milyen hatása van a nitrogén-dioxidnak az emberi szervezetre?
| 7. Egészítse ki a mondatokat! 1: tüzelési folyamatokból 2: vegyipari forrásokból 3: mezőgazdasági tevékenységből 4: kevésbé mérgező 5: légzési nehézséget okoz 6: rákot okoz 7: gyökereit károsítja 8: klorofilját bontja 9: számára nem mérgező 10: lúgos eső 11: üvegház hatás 12: savas eső A kén-dioxid elsősorban származik. Az állatok és az emberek esetén , a növények . A révén a tavakat, erdőket és a mésztartalmú épületeket, szobrokat is károsítja.
| 8. Párosítsa az anyagokat a rájuk vonatkozó állításokkal! 1: a legjelentősebb üvegházhatású gáz 2: minden sejtet pusztít 3: poroltó készülékekben használják 4: a tüdőben lerakódhat 5: a hemoglobint erősen köti, ezért fulladást okoz szén-monoxid szén-dioxid halonok ózon korom
| 9. Milyen forrásokból származik szén-dioxid? Milyen hatása van a Földre?
| 10. Mire használták a freonokat? Miért kellett korlátozni a használatukat?
| 11. Hogyan kerül metán a levegőbe?
| 12. Mit jelent a VOC rövidítés?
| Vulnerable Organic Components
| Volatile Organic Compounds
| Illékony szerves vegyületek
| Vízoldékony szerves vegyületek
| 13. Mit jelent a PAH rövidítés?
| Policiklikus aromás szénhidrogének
| Foszfortartalmú vegyületek
| Poliaromás hidrátok
| 14. Mi a fő különbség az elsődleges és a másodlagos légszennyezők között?
| 15. Honnan származik a felszínközeli ózon?
| 16. Milyen élettani hatásai vannak az ózonnak?
| 17. Mit jelent a PM10 és a PM2,5?